ДЕРЖАВНИЙ ВИЩІЙ НАВЧАЛЬНИЙ ЗАКЛАД
«ЗАПОРІЗЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ УНІВЕРСИТЕТ» 
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

ШТАЛТОВНА Юлія Анатоліївна

УДК: 81`42:821.111.02

ЛІНГВО-КОГНИТИВНІ, СТРУКТУРНО-СЕМАНТИЧНІ 
ТА ФУНКЦІОНАЛЬНІ ПАРАМЕТРИ 
ДЕМОКРАТИЗАЦІЇ СУЧАСНОЇ АНГЛІЙСЬКОЇ МОВИ 
(НА МАТЕРІАЛІ АНГЛОМОВНИХ ІННОВАЦІЙ 
КІНЦЯ ХХ – ПОЧАТКУ ХХІ СТОЛІТТЯ)

Спеціальність 10.02.04 – германські мови

АВТОРЕФЕРАТ

дисертації на здобуття наукового ступеня

кандидата філологічних наук

Запоріжжя – 2015

Дисертацією є рукопис.
Роботу виконано на кафедрі теорії та практики перекладу з англійської мови Запорізького національного університету, Міністерство освіти і науки України.

Науковий керівник:	доктор філологічних наук, доцент
МАХАЧАШВІЛІ Русудан Кирилевна,
Запорізький національний університет, 
професор кафедри теорії та практики перекладу 
з англійської мови

Офіційні опоненти:	доктор філологічних наук,  доцент 
АНДРЕЙЧУК Надія Іванівна,
Львівський національний університет ім. І.Франка,
доцент кафедри перекладознавства і контрактивної
лінгвістики імені Григорія Кочура
	
	кандидат філологічних наук, доцент
ГАРМАШ Олена Леонідівна, 
Мелітопольський державний педагогічний
університет імені Богдана Хмельницького
доцент кафедри англійської філології 
та методики викладання англійської мови.
	
Захист відбудеться «25» червня 2015 р. о 1000 годині на засіданні спеціалізованої вченої ради К17.051.02 у Запорізькому національному університету за адресою: 69600, м. Запоріжжя, вул. Жуковського, 66а, ауд. 224. 

З дисертацією можна ознайомитися в науковій бібліотеці Запорізького національного університету за адресою: 69600, м. Запоріжжя, вул. Жуковського, 66а. 

Автореферат розіслано «25» травня 2015 р.

Вчений секретар
спеціалізованої вченої ради К17.051.02                                          С.В. Сабліна 

ЗАГАЛЬНА  ХАРАКТЕРИСТИКА РОБОТИ
Демократизація англійської мови актуалізується як категорія постмодерну і як екстралінгвальний фактор появи англомовних інновацій і розвитку якісних змін словникового фонду англомовної лінгвосфери, що зумовлюють появу лексико-семантичних феноменів, що є тісно переплетені і впливають один на одний. 
Вивчення та реконструкція структур знань про світ відбувається через дослідження мінімальних ментальних одиниць – концептів. Концепт як одиниця існування мови та її елементів стає одним із пріоритетних об’єктів дослідження в сучасній германістиці, що відображено в працях  низки вітчизняних та зарубіжних когнітологів: A. Вежбицька, О.П. Воробйова, С.А. Жаботинська, О.О. Селіванова, А.М. Приходько, Р. Ленекер, Р.Джекендофф, Дж. Лакофф, А.П. Бабушкін, Й.А. Стернін, Г.Г. Слишкін, В.Н. Телія, О.С. Карасик, С.Г. Воркачов, З.Д. Попова.
Концепт «DEMOCRATIZATION», являє собою фрагмент сучасної англійськомовної картини світу. Необхідно відзначити, що дотепер механізми передачі уявлень та знань носіїв англійської мови відносно концепту «DEMOCRATIZATION», не ставали об’єктом спеціальної уваги германістів. Переорієнтація лінгвістики на дослідження антропоцентричності мови надала теоретичний інструментарій, адекватний цілям опису цієї інформації. 
Попри значний інтерес дослідників до вивчення процесів, що впливають на виникнення неологічних одиниць з позицій різних мовознавчих дисциплін – неології (І. В. Андрусяк, Н. Д. Арутюнов, Р. Берчфильд, О. Л. Боярська, В. Г. Гак, О. Д. Мєшков, С. М. Єнікеєва, Ю. О. Жлуктенко,  В. І. Заботкіна, Ю. А. Зацний, Н. К. Ізулікін, К. В. Ковтун, Є. С. Кубрякова, Р. К. Махачашвілі, Т. А. Пімахіна, О. М. Позднякова, В. Н. Телія, Є. Б. Черкаська), лінгвокультурології (Б. М. Ажнюк, Г. А. Багаутдінова, О. І. Бикова, Н. Г. Брагіна, Д. О. Добровольський, В. І. Зімін, Н. М. Кирилова, Д. К. Лопарева, Н. О. Потапушкін, В. М. Телія) та когнітивної лінгвістики (І.О.Голубовська, М.Л.Ковшова, Н.К.Рябцева, О.О.Селіванова, Р.Х.Хайруліна), – природа цього складного феномена залишається сьогодні у багатьох аспектах відкритим питанням. Існують труднощі у визначенні впливу екстралінгвальних чинників на зміну якісного складу англійської сучасної мови. 
Розглядаються процеси глобалізації та всесвітньої інтеграції (Грицанов 2001, Носов 1997, Elliotte 1999), неологізми, що виникають внаслідок  інформаційної революції називають інфонеологізмами (Ю.А. Зацний), внаслідок кібернетизації суспільства - кібернеологізмами (Р.К.Махачашвілі), розглядаються евфеміністичні неологізми, що виникають ідеологізації суспільства (Ю.А.Зацний, А.Б. Семенчук). Ці труднощі виникають через те, що на єдиному концептуальному підґрунті існує необхідність надати пояснення концептуальним механізмам, що забезпечують входження нової інформації до змістової структури неологічних мовних одиниць. 
Актуальність теми дисертаційного дослідження зумовлена загальною спрямованістю лінгвістичних студій на вивчення впливу процесів демократизації, глобалізації на динаміку розвитку англійської мови в умовах постмодерну за період 1990-2015р.р. Згідно з інтегративними тенденціями розвитку лінгвістики звернення до питань специфіки впливу таких процесів, як демократизація на функціонування мовної системи уможливлює, передусім, виявлення  та опис лінгво-когнітивних, структурно-семантичних та функціональних параметрів демократизації англійської мови, а також здійснення стилістичного аналізу англомовних неологізмів кінця ХХ - початку ХХІ століття.
Зв’язок роботи з науковими програмами, планами, темами. Дисертацію виконано у відповідності до комплексної наукової теми факультету іноземної філології Запорізького національного університету «Когнітивно-комунікативні та лінгвокультурологічні параметри дослідження мовних одиниць» (код державної реєстрації 0113U000807), затвердженої Міністерством освіти і науки України. Тема дисертації затверджена на засіданні науково-технічної ради Запорізького національного університету (протокол № 1 від 12.09.2013 р.).
За мету нашого дисертаційного дослідження ставимо визначити структурно-семантичні, когнітивні та функціональні процеси і наслідки демократизації в англомовному інноваційному дискурсі. Досягнення поставленої мети передбачає вирішення таких завдань:
•	визначити теоретико-методологічні засади і понятійно-категоріальний апарат дослідження демократизації як феномену англомовної лінгвокультури у ситуації постмодерну,
•	розкрити лінгво-когнітивні параметри демократизації сучасної англійської мови,
•	з’ясувати структуру концепту «DEMOCRATIZATION», 
•	реконструювати концептуалізовану та вербалізовану предметні області концепту «DEMOCRATIZATION» ,
•	визначити лексико-семантичні феномени, притаманні новотворам культурної та технологічної сфери буття постмодерного соціуму як реалізацію процесів демократизації в англійській мові,
•	параметризувати стилістичне маркування і функціональні характеристики абревіації, акрономізації, термінологічних новотворів, діалектизмів, пейоративних неологізмів та евфемізмів неологічної лексики пори постмодерну.
Об'єктом дослідження є процеси і результати демократизації в англомовному інноваційному дискурсі в ситуації постмодерну за період 1990-2015р.р. 
Предметом нашого дослідження є лінгво-когнітивні, структурно-семантичні та функціональні параметри демократизації сучасної англійської мови кінця ХХ - початку ХХІ століть. 
Матеріалом дослідження слугують 5452 англомовні неологізми, відібрані методом суцільної виборки з публіцистичних джерел (The New York Times, The Guardian, The Times, The Washington Post, Chicago Tribune та ін.) та з інтернет-ресурсів (wordspy.com, very-clever.com, Readersheds.co.uk) за період 1990-2015, було вилучено 79 узусів лексеми «DEMOCRATIZATION» у парадигматичних синтаксичних конструкціях, вибірка яких здійснювалась за критерієм наявності сполучників “and”, “both..and” та 137 узусів використання лексеми «DEMOCRATIZATION» у парадигматичних синтаксичних конструкціях, вибірка яких здійснювалась за критерієм «DEMOCRATIZATION OF» за допомогою пошукового ресурсу Scholar Google Advanced Search. Приналежність синтаксичної одиниці до синтаксичних,  антонімічних чи об’єктиваційних фразем обґрунтовувалась за контекстуальним принципом. 
Теоретико-методологічна база дослідження інтегрує лінгво-когнітивний та комунікативно-прагматичний підходи до аналізу англомовних явищ. Вивчення когнітивного та комунікативного аспекту неологічних утворень спирається на теоретичний доробок Н.І. Андрейчук, І.А. Бехти, О.Л. Бєссонової, Ю.А. Зацного, С.А. Жаботинської, В.І. Карасика, О.С. Кубрякової, Р.К. Махачашвілі, А.М. Приходька, О.О. Селіванової, І.А. Стернина, І.С. Шевченко. Теоретично-методологічною основою слугують такі базові категорії постмодерну як децентралізація, реконструкція, еклектизм в якості гносеологічної основи динаміки картини світу.
Методи дослідження. Дослідницькі завдання дисертації вирішуються шляхом інтегративного використання методів традиційної та когнітивної семантики, а також лінгвокультурології, автор використовує методологічні засади про мову як спосіб відтворення дійсності, загальнонаукова методологічна основа дослідження ґрунтується на засадах антропоцентризму як домінантного дослідницького принципу, який визначає розвиток сучасної науки. 
У дисертації застосовано інтегративну методику дослідження, що передбачає використання низки традиційних лінгвістичних методів аналізу – гіпотетико-дедуктивного – для добору фактичного матеріалу; описового – для інтерпретації неологічних одиниць, кількісного – для встановлення частотних характеристик неологізмів та їх деривативних компонентів, контекстуальний аналіз – для встановлення значень концепту «DEMOCRATIZATION» в контексті, концептуальний аналіз – для встановлення будови, параметрів і епістемології концепту «DEMOCRATIZATION», аналіз словникових дефініцій для визначення інформативного змісту досліджуваного концепту.
Наукова новизна роботи полягає в тому, що у ній уперше проводиться інтегрований лінгвокогнітивний, структурно-семантичний та функціональний аналіз мовних інновацій як результат демократизації сучасної англійської мови в ситуації  постмодерну, визначаються лінгвальні засоби репрезентації впливу демократизаційних процесів на оновлення англомовного лексико-фразеологічного корпусу; розкривається специфіка функціонування стилістично маркованих, діалектальних та пейоративних англомовних неологізмів кінця ХХ – початку ХХІ століття як результат демократизації англійської мови. Вперше ідентифіковано і охарактеризовано  концепт «DEMOCRATIZATION», його парадигматичні зв’язки і структуру, виокремлено функції стилістично маркованих неологізмів. епохи постмодерну за період 1990-2015р.р та виявлено вплив демократизації на структурно-семантичні процеси  вербалізації культурної та технологічніої сфер життя англомовної лінгвокультури у постмодерній парадигмі світобачення. 
Теоретичне значення роботи полягає в тому, що в науковому дослідженні зроблено внесок у такі галузі германістики як лінгвофілософія, неологія, термінологія, семантика, стилістика, морфологія та словотвір англійської мови. Результати дослідження сприяють поглибленому розумінню особливостей функціонування мовних інновацій в англомовному корпусі і ілюструють процес демократизації англійської мови на постмодерному тлі, виявляють роль демократизації англійської мови у динаміці мовних інновації кінця ХХ – початку ХХІ століття, вони можуть слугувати основою для з’ясування можливості виокремлення універсальної когнітивної бази. Результати дослідження можуть бути екстрапольовані на відповідні галузі та теорії загального мовознавства (розділи «Мова як суспільне явище», «Мова й мовлення»).
Практичне значення одержаних результатів полягає у можливості використання її основних положень і висновків при викладанні нормативних курсів з лексикології (розділи «Етимологія», «Неологія», «Дериватологія», «Ономастика», «Семасіологія», «Діалектологія») та стилістики англійської мови (розділ «Стилістична диференціація словникового складу», «Функціональна стилістика», «Стилістична лексикологія», «Стилістична семасіологія»),  при розробці та впровадженні спецкурсів з неології, термінознавства та перекладознавства, лінгвокультурології, соціолінгвістики, філософії мови, когнітивної лінгвістики. Практичні результати роботи можуть бути використані на практичних заняттях з англійської мови у вищих навчальних закладах, у практиці перекладу, у наукових пошуках магістрів, аспірантів, а також у лексикографічній практиці при укладанні словників неологізмів сучасної англійської мови. 
Апробація отриманих результатів дисертації здійснювалася щорічно на засіданнях кафедри теорії і практики перекладу з англійської мови Запорізького національного університету. Результати дисертаційного дослідження були презентовані на ХІІ та ХІІІ міжнародних наукових конференціях «Каразінські читання: Людина. Мова. Комунікація» (Харків, ХНУ, 2013, 2014), на VI та VII Міжнародних наукових конференціях “Іноземна філологія у ХХІ столітті” (Запоріжжя, ЗНУ, 2013, 2014), на П’ятій європейській конференції з Мови, Літератури та лінгвістики, Вена, Австрія, 2015: «The Fifth European Conference on Languages, Literature and Linguistics», на ІІІ-ій Міжнародній науково-практичній конференції молодих учених «Розвиток сучасної освіти і науки: результати, проблеми, перспективи» (Дрогобич, 2015).
Публікації. Основні положення дисертації та результати дослідження висвітлено у 9 публікаціях автора, серед яких 6 статей у фахових наукових виданнях ДАК України та одна стаття в закордонному виданні, а також у матеріалах шести міжнародних наукових конференцій. 
Структура роботи. Дисертація складається зі вступу, трьох розділів, загальних висновків, списку використаних джерел та 9 додатків. Обсяг основного тексту дисертації становить 174 с., загальний обсяг – 226 с. Робота містить 17 таблиці та 9 рисунки. Список використаної наукової і довідкової літератури містить 248 найменувань, з яких 71 – іноземними мовами. 

ОСНОВНИЙ ЗМІСТ РОБОТИ
У вступі розкрито суть наукової проблеми впливу демократизації англійської мови на інноваційні процеси на зламі ХХ-ХХІ століть, обґрунтовано актуальність обраної теми, сформульовано мету та завдання дисертації, визначено матеріал та методи дослідження, його теоретичне значення та практичну цінність, подано перелік положень, що виносяться на захист.
У першому розділі «Теоретико-методологічні засади дослідження демократизації сучасної англійської мови» характеризується процес демократизації літературної мови кінця ХХ – початку ХХІ століть з активним розширенням функціональних лінгвосфер англомовного буття – технологічної, соціальної, суспільно-політичної, культурної та наукової. Описано зростання практичної індивідуальної необхідності у номінації нових реалій, спричиненими інформаційно-технічним і технологічним розвитком логосфери, а також відкритістю суспільства, що спровокували зміни в побудові соціуму. 
На сучасному етапі розвитку лінгвосфери англомовного буття пояснення причин та прогнозування наслідків інноваційних процесів ускладнено через те, що «лексична підсистема знаходиться у стані становлення та надзвичайно бурхливої динаміки» (Р.К.Махачашвілі), але очевидно, що нові паттерни номінацій в свою чергу забезпечують невпинне інтенсивне створення неологічних фразем і лексем, що в свою чергу призводить до інтенсифікації пошуку нових засобів висловлювання, який і є частковим виявом загальних закономірностей інновацій сучасної лінгвальної системи, зокрема, тенденцій до демократизації, інтелектуалізації, актуалізації номінацій.
Окремого фокусу заслуговує розуміння демократизації у понятті «доступ до..» (Ж.Кон), як причинно-наслідковий вияв розвитку туризму (intellectual tourism,  architourism, nanobreak) і створення європейської зони без кордонів (labor tourism)  а також доступу до інтернет-ресурсів (knowbie, dot com) з будь-якої точки планети (ruralpolitan, telehealth), доступ до культурного надбання цивілізації (paperphilia, tattoo regret) та можливість розповсюдження інформації про неї (infobesity,  information fatigue syndrome), що збільшує освіченість мас (equity education) і провокує зміну культурних і мовних смаків (linguistic profiling). 
Розвиток лексикону певної мови пов’язаний із взаємодією таких різноспрямованих процесів ( Є. А. Карпіловська, О. О. Тараненко): інтернаціоналізація <–> націоналізація, стандартизація <–> демократизація, активізація <–> пасивізація. 
Демократизація стандарту мови включає в себе ідею демократизації мовних норм. Кожен носій мови в демократичному суспільстві має право на рівний внесок в розвиток мови як на формальному, так і на неформальному рівні, таким чином залучення більш широкої бази лінгвістичних варіацій забезпечує сталий і успішний розвиток і розширення стандартної мови, і включає двосторонню вертикальну кооперацію усіх представників національної, регіональної і локальної мовної громади.
Відображенням демократизації мови є розширення стандартів і включання усних і письмових інваріантів і неологізмів на різних рівнях вживання мови, а також в офіційних джерелах. Межі того, що є (або не є) прийнятним, або є частиною стандарту, значно розширюються, включаючи в  себе діалектальні (Ebonics), соціолектальні (screenager), запозичені (Par-Don), новостворені елементи (salmon (v), або елементи вузького (yottabyte), спеціального (nanofacture) вжитку.
У другому розділі «Лінгво-когнітивні параметри демократизації сучасної англійської мови» вивчається лінгво-когнітивне підґрунтя демократизації та когнітивних ознак постмодернізму. Застосувавши лінгвістичний підхід (С. А. Аскольдов,  Д. С. Лихачов, В. В. Колесов, В. М. Телія, А.П. Бабушкін), когнітивний підхід (З. Д. Попова, Й. А. Стернін), культорогічний підхід (Степанов Ю. С., Слишкін Г.Г.), розглядаємо концепт «DEMOCRATIZATION»:
1)	За способом їх вираження і словникового представлення (А.П. Бабушкін), класифікуємо концепт «DEMOCRATIZATION» як лексичний, абстрактного імені, а концепт «демократизація мови» як фразеологічний, абстрактного імені. Концепт «DEMOCRATIZATION» розглядаємо як процес, з об’єктом демократизації,  рівнем демократизації, пасивним суб’єктом демократизації.
2)	За методикою аналізу концептів (І.А.Стернін), розглядаємо концепт «DEMOCRATIZATION» як сегментний, який являє собою базисний чуттєвий прошарок («доступ до…»), із складною сегментацією, огорнутий кількома сегментами, рівнозначними за ступенем абстракції (демократизація мови, демократизація культури, демократизація мови, демократизація суспільства).
3)	За класифікацією прошарків (Ю.А.Степанов) виокремлюємо активний прошарок - Демократизація мови – можливість представників народу створювати і вводити в обіг слова і фрази, які не є орфографічно правильними, можуть бути діалектальними, запозиченими чи вузькоспеціальними і не бути засудженими за таке їх використання в  тому числі в засобах масової чи інтернет-комунікації; пасивні прошарки - Демократизація мови для різних вікових прошарків може мати різну оціночну категорію (а отже розглядається лінгвокультурологією). Виділяємо дефінуючу зовнішню, знакову форму вираження концепту «DEMOCRATIZATION».
Концепт «DEMOCRATIZATION» визначаємо як активно вживаний лексичний, абстрактного імені концепт, запозичений з грецької лексики, такий, що постійно розвивається; соціальний базовий концепт, похідний від концепту «ДЕМОКРАТІЯ» з ширшою структурою когнітивних принципів; 	на означення процесу, з об’єктом демократизації, рівнем демократизації, пасивним суб’єктом демократизації; сегментний, який являє собою базисний чуттєвий прошарок («доступ до…»), огорнутий кількома сегментами, рівнозначними за ступенем абстракції; концепт підкласу інтерперсональних відносин зі слаборозвинутою структурою запозиченого концепту (демократизація, демократизований, демократизаційний).
Гіперконцепт «DEMOCRATIZATION» є представленим 20 макроконцептами, об’єктивованих різними мовними засобами, які мають складну багаторівневу структуру в різних сферах буття носіїв англійської мови.
Виявлено сфери буття з найвищим рівнем демократизації, де концепт «DEMOCRATIZATION» об’єктивується найширше: у навчальній сфері буття (16,8%) - 3 макроконцептами (democratization of education, democratisation of the education system, democratization of knowledge) і 17 мікроконцептами, у мовній сфері буття (14,3%) - 3 макроконцептами (democratisation of languages, democratisation of literature, democratisation of language management) і 14 мікроконцептами, у соціальній сфері буття (12,6%), - 2 макроконцептами (democratization of society, democratisation of countries) і 13 мікроконцептами.
	Виявлено сфери буття з середнім рівнем об’єктивації концепту «DEMOCRATIZATION»: у культурній сфері буття (10,9%) представлений 3 макроконцептами (democratization of culture, democratisation of art, democratization of feminism) і 10 мікроконцептами, у буденній сфері буття (8,4%)  2 макроконцептами (democratisation of relations, democratisation of everything) і 8 мікроконцептами, у політичній сфері буття (8,4%) - 2 макроконцептами (democratization of the policy sciences, democratization of regimes) та 8 мікроконцептами, у техногенній сфері буття (7,6%) - 3 макроконцептами і 6 мікроконцептами, 
Виокремлено сфери буття з низьким рівнем об’єктивації концепту «DEMOCRATIZATION»: у фінансовій сфері буття (5,9%) представлено 1 макроконцепт (democratization of finance), і лише 6 мікроконцептів, у релігійній сфері буття (2,5%) - 1 макроконцептом (democratization of religion) і лише 2 мікроконцептами.
Синтезована дефініція концепту «DEMOCRATIZATION» - це ментальне утворення на позначення сукупності знань та уявлень про демократизацію в людській свідомості, усі реконструкції індивіда у мовному вираженні з подібних фактів дійсності, які залежать від освіти та досвіду людини, елементи і перспективи демократизації, яка матиме різну глибину пізнання для кожної людини і може змінюватись  для одного індивіда з подальшим отриманням знання про цей концепт. Намірове використання концепту «DEMOCRATIZATION» як  концентрованого вираження духовно-емоційного досвіду демократизації певного етносу в дискурсі у співвідношенні до обраної стилістичної тональності, орієнтуючись на ситуацію спілкування, характер адресата, офіційність-неофіційність мовного середовища, для самоідентифікації у суспільстві та коригування норми поведінки.
Концепт «DEMOCRATIZATION» актуалізується як одиниця концептосфери англійської мови на позначення сукупності знань та уявлень про демократизацію в людській свідомості, як про концентроване вираження духовно-емоційного досвіду демократизації певного етносу в дискурсі, яке використовується з метою самоідентифікації у суспільстві у певній стилістичної тональності відповідно до обраної норми поведінки.
Оцінність концепту «DEMOCRATIZATION» зумовлюється наявністю оцінної складової в денотаті англомовної одиниці «DEMOCRATIZATION» у властивих цій одиниці оцінних конотаціях, у її сполучуваності з оцінними епітетами (blind democratisation in Rwanda, strong democratization of lending practices, the possibility of peaceful democratization, wild democratisation of cultural iconography).
Актуальність концепту «DEMOCRATIZATION» реалізується у продуктивності використання англомовних одиниць на позначення концепту – використання мовної одиниці democratization у глобальному пошукачі google.com станом на 02.01.2015 становить близько 5,870,000, а мовної одиниці democratisation 679,000, в той же час академічна глобальна пошукова система http://scholar.google.com нараховує близько 390,000 використань слова democratization і 89,800 – використань democratisation.
Комплексність побутування концепту «DEMOCRATIZATION» – це його одночасна приналежність до мови, свідомості та культури: свідомість – сфера перебування концепту «DEMOCRATIZATION» (концепт «лежить» у ній); культура детермінує концепт «DEMOCRATIZATION» (концепт – ментальна проекція об'єктивних елементів культури - democratization of education, democratization of society, democratization of culture, democratisation of art, democratisation of languages; мова і мовлення – сфери, які постачають засоби опредмечування концепту (Democratization of teaching, democratisation of universities, democratization of health in Mexico, democratization to the art market, democratisation of English).
Трирівневе лінгвальне втілення концепту «DEMOCRATIZATION» – це його здатність існувати у вигляді: 
-	системного потенціалу (сукупність засобів втілення / апеляцій democratization of financial institutions, democratization of the international trade system, Democratization of world bank development, democratization of trading, democratisation of the marketplace, пропонована лінгвокультурою і зафіксована лексикографією); 
-	суб'єктного потенціалу (лінгвальне надбання  у свідомості індивіда); 
-	текстових реалізацій (дискурсивно специфічні апеляції з конкретними комунікативними цілями - Supporters of campaign contribution limits argued that  democratization effect on the campaign finance system can occur through any of three possible scenarios). 
Структура концепту «DEMOCRATIZATION» виявляється через понятійний субстрат концепту «DEMOCRATIZATION» як процесу, що робить об’єкт демократичним, або призводить до більшого ступеню демократичності, запроваджує принципи демократії та надає доступу до об’єкта для кожного. Провівши кількісно-якісний аналіз концепту «Democratic» і розглянувши синонімічний ряд слова Democratic (67 синоніма), було виокремлено ядро, ближню і дальню периферії концепту «Democratic». 
Отже, концепт «DEMOCRATIZATION» складається з синонімічних рядів, які можна умовно співвіднести з політичною картиною світу: ядро – 13,4%, ближня периферія – 25,4% та дальня периферія – 11,9% усіх синонімів, які разом складають 50,7%. А також з синонімів, які можна співвіднести із загально філософською картиною буття нараховуємо: ядро – 13,4%, ближня периферія – 20,9% та дальня периферія – 14,9% усіх синонімів, разом 49,3%.
Понятійний субстрат концепту «DEMOCRATIZATION» - значеннєвий мінімум змісту, який фіксується лексикографічними джерелами як процес, що робить об’єкт демократичним, або призводить до більшого ступеню демократичності, запроваджує принципи демократії та надає доступу до об’єкта для кожного члена суспільства, маючи під об’єктом 50,7% політичних об’єктів і 49,3% загальнофілософських об’єктів, тобто майже навпіл корелюючи з політичною і філософською сферою буття.
Понятійний субстрат концепту «DEMOCRATIZATION» згруповано у три типи:
• емпіричне, або буденне (індуктивне, перцептивне, фактуальне) знання (Democratization is one of the most important concepts and trends in modern political science; we do not really know how democratization works);
• енциклопедичне (асерторичне, дедуктивне, вивідне) знання, ерудиція (The action of making something accessible to everyone:‘the democratization of information through technology’);
• стерео- і прототипні знання (in practice, democratization has been anything but easy to understand, let alone achieve; Democratization takes time because it requires the development of new institutions).
Перцептивно-образний адстрат концепту «DEMOCRATIZATION» формується в свідомості людини шляхом «згущення образів» і створює ейдетичний інваріант, який потім через підключення оцінного імпульсу переводиться у завершене концептуальне утворення на матеріальному носії (семіотичному: вербальному чи паравербальному).
Перцептивно-образний ореол формується шляхом інтеріоризації концепту через складання асоціативного поля концепту «DEMOCRATIZATION» з таких і інших парцелів:  recent democratization, Challenging Democratization, Controlled  Democratization, Imperfect Democratization, Limited Democratization, Problematic Democratization, Difficult Democratization, the world's most difficult democratization processes, a long and difficult democratization process, rapid worldwide democratization, consistent democratization. У колективній свідомості певні асоціації виявляються стало закріпленими, типізованими і такі асоціативно-уявні образи когнітивна психологія кваліфікує як прототипи.
Ціннісний (валоративний) епістрат концепту «DEMOCRATIZATION». Валоративна сторона концепту реалізується і єдності його етнопсихологічного, соціодискурсивного і лінгво-культурного начал - a Painful Democratization in Turkey, a happy democratization of IT services, resulted in a fascinating democratization of culture, an amazing democratization to the Sherlockian world, the dreadful democratization of the biz that many have long-feared, the country's readiness for the ambitious democratization that was about to be offered, during the disastrous democratization of the Yeltsin years, unsatisfactory democratization for kurds, alevis, armenians, etc...
З’ясування ролі парадигматичних зв’язків між конституентами лексико-семантичної групи DEMOCRATIZATION полягає в аналізі синонімічних ряді зі словом DEMOCRATIZATION, простежено смислову залежність слів, близьких за значенням до слова DEMOCRATIZATION, та тих, які називають одне поняття, але відрізняються відтінками значення, та співвідношення синонімічних зв’язків у структурі багатозначного іменника DEMOCRATIZATION.
Концепт «DEMOCRATIZATION» (у значенні «процес демократизації об’єкта» розрізняємо за двома значеннями – одне належить до політичної сфери, друге до загальнофілософської), і є домінантою двох синонімічних рядів. 
Синонімічні іррадіації загальнофілософських контекстів для концепту «DEMOCRATIZATION» описані як: симпліфікація, прозорість (Simplification, democratisation and transparency of the EU legislative process); рівноправність, доступність, спрощення процедури, наприклад, отримання вищої освіти (The belief in equality or in accessibility or democratisation of education); рівноправність (democratisation and gender equalisation in the Islamic message); економічний розвиток як наслідок демократизації (ethnic fragmentation greatly complicates both democratization and economic development; PDD is a multilateral forum to support democratisation and development in Central America); посилення громадянського суспільства і стабільності (progress been made in strengthening civil societies and tackling democratisation in the Arab partner states when both democratization and stability are among the explicitly declared policy objectives); емансипація (The present discourse on Lifelong Learning is marked by an erosion of this commitment for emancipation and democratisation.); загальний та фінансовий добробут (The predominance of  urban based movements for democratisation and welfare oriented processes); підвищення рівня професіоналізму (that increasing levels of both democratisation and professionalisation will be  found in all the countries studied); невід’ємні права людина (The party was the most consistent advocate of human rights, democratisation in parliament,; соціальний прогрес та розвиток громадянського суспільства (people working for social change,democratisation and progress in their own local communities).
	Синонімічні іррадіації політичних контекстів для концепту «DEMOCRA-TIZATION» описані як: лібералізація (The state democratisation, and Mozambique's unstable liberalization); децентралізація і як наслідок економічна лібералізація (both democratisation and decentralisation reforms  were carefully calibrated to prevent Indonesia's fragmentation);  правильне управління, належну роль держави та суспільства (good governance, democratisation, and the proper role of the state and civil society);  глобалізація (both democratisation and globalisation have profound  implications for the realisation of the goal of effective policy-making in Africa); демократична консолідація (it is abundantly evident that political  parties are central to both democratisation and democratic consolidation); модернізація (to bring back the state and the political subject into the thinking on modernisation, democratisation and development); соціально-економічні реформи та розвиток (He hopes that the protest will strengthen the process of democratisation and socio-economic reform in Egypt); боротьба з корупцією (However, the Carthaginian nobility was upset by his policy of democratisation and struggle against corruption).
	Антонімічні зв’язки ґрунтуються на протилежності понять і є проявом системності лексичного поля, вони виявляють описання значень концепту «DEMOCRATIZATION»: 
протилежне до авторитарного правління – the effect of democratisation and authoritarian rule on ethnic tensions; протилежне до імперського правління – Democratisation and governance in the 'new' imperial order; протилежне до корупції - the analysis of democratisation and corruption in Russia; протилежне до націоналізації – Though both democratisation and nationalization have been emphasized by political parties; протилежне до застосування сили – the protests with further democratisation instead of suppressing them with the use of force.
Масовість і доступність культури в епоху постмодерна, де кожен має невід’ємне право бути творцем, робить культуру демократичною і найбільш різноманітною сферою життя. Принципи постмодерної «мовної гри» (нім. Sprachspiel) (Л.Вітгенштейн) призводять до спроби визначити, що досі можливість створювати та публікувати нове не була настільки демократичною.
У третьому розділі «Структурно-семантичні та функціональні параметри демократизації сучасної мови» досліджено	вплив демократизації на структурно-семантичні процеси в техносфері життя англомовної лінгвокультури. 5452 неологізмів розділено на 8 сфер буття, які вміщують ділову, комп’ютерну, технологічну, культурну, мовну, соціологічну, наукову та глобальну сфери буття, а також поділено, в свою чергу, на категорії, яких нараховано 104. Нових одиниць на означення соціуму і культури створено найбільше, разом ця цифра складає 42% від усіх неологізмів.  
Кількість категорій технологічної  сфери (9), об’єднано в дві субкатегорії – перенесення на відстань людини (разом 230 новотворів на їх позначення та 58%) представлена 106 новотворами за останні 18 років і має питому частку 26%.
Розглянуто дериваційні паттерни складання мовних інновацій техногенного буття, або комп’ютерного буття і підкреслюючи, що «системність комп’ютерної термінолексики актуалізується за декількома основними шляхами: словотвір (афіксація, абревіація, акронімізація), «термінологізація» одиниць загальновживаної лексики» (Р.К.Махачашвілі), зазначаємо, що найбільш сталим і продуктивним способом (20%) є абревіація різних типів, яка виражена складанням двох чи більше основ, що пишуться разом: cleantech, cuddletech,  mechatronics, technosexual, technostalgia.
Другим за кількісними показниками (18%) способом словотворення постає формула складанням двох чи більше основ, що пишуться окремо, за формулою (n+n): alpha geek, information pollution, nerd bird, technology butler.
Третьою за продуктивністю (16%) виявляється формула словотворення складанням двох чи більше основ, що пишуться через дефіс, яка включає в себе багате різнобарв’я типів основ: AI-pocalypse, do-it-herselfer, eco-tech, fat-finger problem, tech-life balance, techno-creep, technology-related anxiety.
Наступною за численністю представлених новотворів формулою є афіксація (8%): fake-ation, forking, frobbing, sonify, upconvert, Nerdistan.
П’ятою групою виділимо словотворення сформовані за допомогою технології блендінгу (7%):  agrimation = [Agricultural+automation],  AI-pocalypse = [AI (artificial intelligence) + apocalypse.],  fyborg = [functional cyborg], evangineer = [evangelist+ engineer], physible = [Physical + feasible], jumbrella = [jumbo + umbrella].
Найменшу групу акронімів складають близько 4% усіх неологізмів цієї категорії: AI-pocalypse = AI (artificial intelligence), BIY= buy-it-yourself, eICU = electronic ICU monitoring, t-ray = Terahertz ray.
Будучи кореневим семантичним юнітом цієї категорії буття, cемі-афікс -tech- (за класифікацією І.В.Арнольд), розкривається у своїй полівалентності, він формує 16 лексичних одиниць (15%), виступаючи:
—	коренем слова technology: calm technology, technology butler;
—	префіксом techno-: technoburb, techno-creep, technoplegic, technopropism;
—	скороченим префіксом tech-: tech-life balance, technostalgia;
—	суфіксоїдом:  cleantech, cuddletech, eco-tech, yestertech.
Реалізації процесів демократизації постмодерних категорій в англійській мові:
—	alpha geek - створене на основі психологічного терміну – альфа-самець, але з певним сарказмом, адже найчастіше альфа-гік не виділятиметься статурою і не визиватиме в жінки бажання до створення стосунків. Зауважуємо когнітивну іронію сприймання і еклектизм напрямків вчень, звідки походять терміни;
—	do-it-herselfer очевидна деконструкція образу та обов’язків жінки, а також соціальних умов, що призвели до цього, має місце текстуальна гра і іронія-сарказм постмодернізму.
—	entreprenerd - новотвір висміює зацикленість людини на комп’ютерних технологіях, яка базується на прийомі мовної гри з боку контекстуальної синтагми nerd: nerd=geek + nerd=loser, ставлячи під сумнів успіх такого entrepreneurship. Новотвір побудовано на голографічному інтегруванні кількох формантів, при якому один з формантів виконує атракцію двох значень, що існують одночасно, тобто не можна розглядати лише лінійну дистрибуцію значень, в чому і реалізується прийом мовної гри, який є прикладом постмодерної парадигми. 
—	geekerati – це класична «Гра-у-плагіат» постмодерну, який толерантний до різноманітності цінностей, що конфліктують (С.Габлік) амальгується із іронічним. Суфіксоїд –rati, виявився настільки продуктивним формантом (belligerati, chatterati, digerati, technorati, illuminati, glitterati, illiterati), що можна говорити про модель словотворення.
—	leadite – Цей бленд лексем lead і luddite означає людей, які входять в опозицію кіберкультурі, проголошують перший маніфест постмодернізму - вихід за межі і кордони (руйнування будь-яких бар’єрів) і релятивістські наміри.
—	taikonaut - Утворене від китайського слова "taikong" космос, простір,  слово ніби маніфестує диверсифікацію і  регіоналізм, адептичні постмодерну, при цьому визнає право на існування китайського космовивчення. Із використанням цього ж суфіксоїда, але вже у переносному значенні утворені лексеми cybernaut, alconaut, truckonaut, gastronaut. jargonaut із відтінками когнітивної девіації.
Вплив демократизації на лексико-семантичні процеси в культурній сфері життя сучасної англійської мови, як вияв екстралінгвальності у збагаченні її вокабулярного складу є відображенням потреби номінувати нові, актуальні, концепти кожного часового/культурного періоду певної нації, і сумарний перелік новотворів певної доби існування людства виокремлює картину світу носіїв мови. 
Неологізми культурної сфери життя було розподілено на 25 категорій  номінацію понять (Art and Design (37), Film (71), Music (49), Photography (24), Housing and Architecture (93), номінацію буденних виявів (Plants and Gardening (37), Pets and Animals (39), Clothing (41), Food and Drink(156) і номінацію нових явищ і досвіди (Effects (31), Drugs (28), Celebrity (13), Media and Journalism(71), Travel and Tourism (56), Writing (48), дескрипцію духовного і тілесного існування людини (Religion (23), Sports and Recreation (58).
Розглянуто кількісний склад зафіксованих новотворів в сучасній англійській мові, можна зауважити кілька характерних рис, які притаманні культурній сфері постмодерного соціуму, які досить чітко феноменолізують (Р.К.Махачашвілі) картину світу сучасного носія англійської мови. Враховуючи особливості лексико-семантичних змін в англійській мові кінця ХХ – початку ХХІ століть, виділено такі групи лексико-семантичних феноменів: 
1) феномени, що зумовлені активним впливом лексичної системи однієї мови на іншу; Par-Don - фонетичний відповідник французькому pardon, Jappening –японське походження, recessionista– намірові використання іспанського суфікса –ista., jamais vu -антонім французького dejа vu.
2) феномени, виникнення яких пов'язане з перерозподілом мовних засобів між функціональними стилями: cuddletech - суміщення слів на ознаку технологічного процесу і емоційно-побутові понять, celebrity worship syndrome, CWS – медична професійна лексика і світ розваг і шоубізу.
3) феномени, які відбуваються під впливом активізації пасивного складу лексики; hathos - бленд hate та pathos., paraskevidekatriaphobia  – залучення латинських виразів не широкого вжитку до їх популяризації і актуального вживання.
4) феномени, детерміновані взаємодією лексичного з іншими структурними рівнями мовної системи, зокрема синтаксичним: pay-per-read, good-for-you bacteria - синтаксичні структури заміщені новоскладеною прийменниковою лексичною одиницею чи дієслівними постпозитивами: drive-through cuisine, fly-in community.  
Результатом динаміки і якісних змін в синхронії першої групи (12%) є запозичення і реактивовані лексичні одиниці, другої групи (8%) – терміни, жаргонізми, а також реактивовані лексичні одиниці з ремарками розм., діал. лексика, третьої (6,5%) – реактивовані лексичні одиниці, які мали ремарки заст., рідко тощо, четвертої (15,5%) – лексикалізовані словосполучення, а також усталені словесні комплекси.
Наслідки демократизації в сфері споживання виражені мовними інноваціями як:
•	гедонізація вживання їжі і напоїв – gastroporn, milkaholic, latte art;
•	технологізація приготування - molecular gastronomy;
•	спеціалізації місць продажу і споживання їжі – groceraunt,  bustaurant; 
•	індивідуалізація створення дієти - 100-foot diet, ape diet, bet dieting; 
•	одержимість правильним, органічним, здоровим, ексклюзивним, що виокремлює з-поміж інших - gluten-freegan, pescetarian, passive overeating.
	Наслідки демократизації в сфері споживання прослідковано в описі новоутворень на позначення житлового простору:
•	гедонізація місць проживання - shelter porn, designer-babble, SoHo effect;
•	технологізація будівництва – facadectomy, gayborhood;
•	функціоналізація будівництва – mansionization, barkitecture, , vasectomy zoning;
•	спеціалізація місць проживання - golden ghetto, fiberhood; 
•	індивідуалізація місць проживання - ego wall, man cave, mom cave;
•	одержимість правильним, органічним, здоровим, ексклюзивним, що відокремлює від інших - biotecture, green roof, soft loft.
У числовому еквіваленті 20,4% від усіх новотворів культурної сфери буття (1275 одиниць) сучасного англомовного індивіда описують базові потреби людини в їжі і житлі (22,7% ) становлять усі неологізми за останні 20 років, які описують інструменти отримання інформації про культуру і життя людини, а саме Телевізія, Кінематографія, Медіа, Журналістика, Книги і Журнали. Неологізмів у категорії Мистецтво і Дизайн разом нараховуємо 37 одиниць (2,9%), у категорії Музика вони становлять лише 49 (3,8%), у категорії Фотографія – 24 (1,9%). 
Абревіація та акрономізація англомовних неологізмів як вияв "економного використання мови" полягає в забезпеченні передачі максимальної кількості інформації за одиницю часу, тобто у підвищенні комунікативної функції англійської мови. 
Серед найбільш репрезентативних, які свідчать про актуальність такої моделі абревіації в потребі найменування нових понять і об'єктів, визначено продуктивну номінацію моделі бізнес-комунікації, де визначені окремі гравці на е-ринку: B2B, B2B2C, B2C, C2C, P2P. Насамперед визначаємо номінативну функцію у формулюванні комерційних зв’язків, що включають: В = business, С = consumer, Р = peer, 2 = to як акустичний аналог на позначення напрямку транзакцій. 
Ще однією вже усталеною формою виражена акрономізація співдружності держав, які існують в різних форматах, більше уваги приділяється асоціативним зв’язкам – так, BRICs, має семантичну асоціацію з англійським словом brick – цеглина, тому легко запам’ятати групу держав, економіка яких розбудовується. Приклад акроніму GAFA, який вживався в різних інваріантах (GAAF, FAAG, AFGA) доводить, що саме апелятивна функція є вирішальною при побудуванні успішних акронімів, оскільки асоціація з групою найуспішніших компаній інтернет-гігантів з вираженням акроніму на їх позначення неочевидна і тому, не закріплюється в мовній свідомості соціуму 
Важливою функцією також, яку виконують тут такого роду неологізми акронімічного типу є компресивно-інформативна. Інформативна функція полягає в точному, конкретному донесенні інформації, компресивність полягає в принципі мовної економії за рахунок намагання передати більший обсяг інформації. 
Зазначені неологізми за рахунок ємності структури передають значення, які були виражені синтаксично: DINS (double income no sex), BHAG (big, hairy, audacious goal ); BYOD (bring your own device),  CHAOS (Can’t Have Anyone Over Syndrome).
Акрономічні конструкти, за рахунок незвичної форми, вони набирають апелятивна функції, звернення уваги на конструкт, і іноді мають певну стилістичну емотивну функцію, як позитивно-забарвлене: YOLO (You Only Live Once), qt3.14 ( a cutie-pie: qt = cutie + 3.14 = pi ), AOS (all options stink).
Антонімічні конструкти інтернет-культури, де як вияв емотивної функції протиставляються емоції: страх і задоволення: FOMO ( fear of missing out), JOMO (joy of missing out).
Технологічна сфера втрачає передові позиції в кількості акрономізованих структур на позначення нових тенденцій, оскільки переважно має лише номінативну функцію і не залишає простору для сарказму «диванного» прошарку інтернет-користувачів: 2K1 (n. The year 2001), Captcha (Completely Automated Public Turing test to tell Computers and Humans Apart). Для технологічної сфери характерне вживання альтерованих моделей, що вже набули усталеного вжитку, так наприклад: BIY (buy-it-yourself ) від вже звичного і легко впізнаваного DIY- do-it-yourself.
До сфери навчання також можна віднести такі елементи, які аргументують докази демократизації освіти, освітлюючи його масовість та доступність для широкого кола студентів: MOOC (massive open online course), NEET (Not in employment, education, or training.). Медичний термін був сформований за стандартною номінативною моделлю абревіації термінів: SARS (Severe acute respiratory syndrome).
Функціональні характеристики термінологічних новотворів англійської мови розглядаються залежно від категорії спеціалізації значення. Терміни-неологізми розподілено на: 
1) загальнонаунакові терміни, сферою вживання яких є майже всі галузеві термінології, наприклад: system, tendency, law, concept, theory, analysis тощо; 
2) екстрагалузеві (міжгалузеві) терміни, тобто терміни, які зустрічаються або в споріднених, або у віддалених галузях: Glocalization, globophobe, hot desk;
3) інтрагалузеві (вузькогалузеві) терміни –  це терміни вживані в одній галузі науки, у біології:  i-biology, в медицині: cosmetic neurology, t-ray, в фізиці:  yottabyte.
Cеред опрацьованого пласту новотворів 2000х виділено такі типи неологізмів (Зацний Ю.А., Головко О.М.):
1) нові за формою та змістом мовні знаки, які можна поділити на:
а) неоверби (слова, що характеризують одночасну новизну форми і змісту),  у підвищенні комунікативної ролі мови: neurosecurity, ergomorphic, nanofacture;
б) неофрази (неологічні фразеологізми і нові сталі сполуки): information pollution, companion robot, memory prosthesis, calm technology;
2) нові за формою мовні знаки – неоморфи (лексеми  трансформовані у нові формі) визначаємо продуктивну номінацію, як основну функціональність: do-it-yourselfer → do-it-herselfer, Internet of Things → IoT, virtual reality → virch. 
3) нові за змістом мовні знаки – неосеми (нові лексико-семантичні варіанти існуючих слів), наприклад: salmon (n) → salmon (v), peanut butter → peanut-buttering, Ctrl-Alt-Delete → Ctrl-Alt-Del (n.), the black hole (n) → black-hole (v.).
Науковому терміну приписують такі стилістична нейтральність; точність значення; висока інформативність, але менше з тим, екстрагалузеві (міжгалузеві) терміни мають об’єднуючу функцію, функцію стирання умовних лімітів, що є ознакою демократизації мови. Все більше інтрагалузеві (вузькогалузеві) терміни проявляються в ненауковому мовному середовищі, що як феномен стало можливим внаслідок глобалізаційних, демократизаційних і технологічних процесів.  
Неоверби проявляються в забезпеченні передачі максимальної кількості інформації за одиницю часу, тобто у підвищенні комунікативної ролі мови, а неоморфи репрезентують продуктивну номінацію, як основну свою функціональність.
Функціональні параметри діалектичних інновацій англійської мови розглядаються через призму молодіжного діалекту (сленгу, жаргону), який є лексиконом у межах англійської мови. Метою молодіжного сленгу є протиставлення себе «системі», а отже такі ознаки як розмовне та часто фамільярне забарвлення, конформізм, децентралізація, персоніфікація та індивідуалізація, як компоненти демократизації, стають ознаками цього мовного явища. Високий рівень динамічності та рухливості лексико-семантичного складу в молодіжному сленгу спричинена зорієнтованістю на специфічні концептуальні моделі зниженого, сатиристичного, оціночного, пейоративного типу високого рівня експресивності.
Одиниці молодіжного соціолекту виконують такі функції (за Ю.А.Зацним):
Ідентикативна функція (розрізнення свій-чужий архетипічне для підлітків, які відкривають для себе світ): nico-teen, alpha girl, promzilla, screenager, Potterhead.
Диференціальна функція передбачає оцінювання, тому невід’ємна від валюнтативної функції: Twilight mom, askable parent, Millennial Generation, Camgirl, kidult, Himbo, digital native, wombat.
Дескриптивна функція  представлена такими діалектичними новотворами: junk sleep, Pubilect, antilanguage, zitcom, Juvenoia, 404, lad lit, grey-sky thinking.
Номінативна функція виражається через необхідність називати нові чи специфічні феномени в житті підлітка: Promposal, Scratchiti, bullycide, shoegaze, social networking fatigue, hurried child syndrome.
Особливості функціонування пейоративних неологізмів та евфемізмів в англістиці ХХІ століття виражені у ролі релятивної пейоративної лексики:
а) негативно-оцінні лексеми: cacophemism, pollution on a stick, Debtroit, vajayjay, narcisstick, subtweet;
б) слова на позначення ідеологічної, партійної, конфесійної, соціальної, національної приналежності: snowbilly, meet Marx, flyover country, regime change, Manilow method, marriage lite;
в) інші нейтральні лексеми: flame, Edubabble, opposition research.
Провідними виразниками аксіологічних категорій в сучасній англійській мові є функціонально-семантичні класи атрибутів, предикативів та релятивів оцінки.
Предикативи-новотвори відзначаються соціолінгвістичною, національно-культурною зумовленістю, склад релятивів оцінки в сучасній англійській мові постійно поповнюється за рахунок функціональних трансформацій слів, змінних словосполучень і речень.

ВИСНОВКИ

Демократизація англійської мови актуалізується як категорія постмодерної парадигми мовознавства. Установлено, що відображенням демократизації мови може бути розширення стандартів і включання усних і письмових інваріантів і неологізмів на різних рівнях вживання мови, а також в офіційних джерелах. Межі того, що є (або не є) прийнятним, або є частиною стандарту, значно розширюються, включаючи в  себе діалектальні, соціолектальні, запозичені, новостворені елементи, або елементи вузького, спеціального вжитку. 
Концепт «DEMOCRATIZATION» актуалізується як одиниця концептосфери на позначення сукупності знань та уявлень про демократизацію в свідомості носія англійської мови, як про концентроване вираження духовно-емоційного досвіду демократизації певного етносу в дискурсі, яке використовується з метою самоідентифікації у суспільстві у певній стилістичної тональності відповідно до обраної норми поведінки. Установлено розподілення узусної частотності денотата концепта «DEMOCRATIZATION», сфери життя на яких найменше відбився процес демократизації – релігійна, фінансова, сфери, які характеризуються більшим рівнем демократизації – техногенна, буденна та політична сфери буття, сфери з високим рівнем демократизації – культурна, соціальна, і сфери життя з найвищим рівнем демократизації – мовна і навчальна сфери життя.
Англомовні інновації кінця ХХ - початку ХХІ століття виступають виразниками демократизаційних процесів через тенденцію до ускладнення, збагачення мовної структури, конденсацію, абревіацію, тенденцію до вживання стилістично різновартісних мовних форм з відмінними емоційно-експресивними значеннями.
Як характеристики внутрішньої форми планозмісту з огляду на систему категорії постмодерної парадигми лінгвокультури виділяємо сарказм, когнітивну іронію сприймання і еклектизм, реконструкцію образу, текстуальну гру і іронію, сарказм, як ознаки постмодерну, що ілюструє горизонтальне, радше ніж ієрархічне мислення і прийняття рішень, що є виявленням демократизаційних процесів.
Основними шляхами сучасного словотворення є переосмислення валентності слова та лексикалізація словосполучення з відтінками значення, фрагментація і формантизація, абревіація і акрономізація лексичних одиниць, утворення нових префіксальних формантів з постпозитивних елементів внаслідок інверсії дієслівного-постпозитивного сполучення, які є новими за формою і значення на основі власних мовних ресурсів, а також запозичуючи іншомовні слова і звороти.
Функціональні параметри вживання інноваційних одиниць включають номінативну, компресивно-інформативну, апелятивну функції, деякі конструкти мають стилістичне емотивне значення (позитивну і негативну апеляцію), виявлено наявність антонімічних конструктів та акцентуацію на іронічності, сарказмі і грі, масовості і доступності як на індикаторах постмодерної ситуації і демократизації мови.
Положення, сформульовані в дисертації, не вичерпують порушеної у ній проблематики остаточно. Вони відкривають перспективи подальших розвідок 
у декількох напрямах. По-перше, теоретична база дослідження дає змогу сформулювати нові проблеми дискурсної реалізації неологізмами свого потенціалу. По-друге, розроблена методика може бути застосована в аналізі неологізмів, що мають інший домінантний екстралінгвальний фактор (наприклад, інтернаціоналізація, глобалізація), при розгляді неологізмів представлених в інших варіантах та ареальних різновидах англійської мови або інших мовах. По-третє, предметом детальнішого вивчення можуть стати неологізми, що походять із прецедентних текстів; їх дослідження має бути скероване на розгляд англомовних інновацій в динаміці їх становлення. 
СПИСОК ПРАЦЬ, ОПУБЛІКОВАНИХ АВТОРОМ ЗА ТЕМОЮ ДИСЕРТАЦІЇ

1.	Шталтовна Ю. А. Постмодерн як методологічний контур лінгвостилістичних студій // Тези доповідей ХІІ міжнародної наукової конференції «Каразінські читання: Людина. Мова. Комунікація»: Тези доповідей ХІІ наукової конференції з міжнародною участю. – Х.: ХНУ імені В.Н.Каразіна, 2013. – 368 с.
2.	Шталтовна Ю. А. Вплив демократизації на лексико-семантичні процеси в культурній сфері життя сучасної англійської мови // Нова філологія. Збірник наукових праць. – Запоріжжя: ЗНУ, 2014. - №64 – 253с., с.208-213.
3.	Шталтовна Ю. А. Вплив демократизації на процеси словотворення у постмодерній парадигмі англомовної лінгвокультури// Нова філологія. Збірник наукових праць. – Запоріжжя: ЗНУ, 2014. - №61 – 213 с., с.201-205.
4.	Шталтовна Ю. А. Вплив технологізації на дериваційні паттерни у англомовній лінгвокультурі постмодерну//Тези доповідей ХІІІ міжнародної наукової конференції «Каразінські читання: Людина. Мова. Комунікація»: Тези доповідей ХІІ наукової конференції з міжнародною участю. – Х.: ХНУ ім. В.Н.Каразіна, 2014. – 204 с.
5.	Шталтовна Ю. А. Вплив технологізації на процеси словотворення у постмодерній парадигмі англомовної лінгвокультури // Нова філологія. Збірник наукових праць. – Запоріжжя: ЗНУ, 2013. - №59. – с.108-113.
6.	Шталтовна Ю. А. Постмодерн як методологічна домінанта лінгвістичних студій // Збірник VI Міжнародної наукової конференції “Іноземна філологія у ХХІ столітті” Нова філологія. Збірник наукових праць. – Запоріжжя: ЗНУ, 2013. - №58. – с.210-214. 
7.	Shtaltovna, Yuliya. Influence of democratization on derivative processes in cultural sphere of modern Еnglish language // «The Fifth European Conference on Languages, Literature and Linguistics». Proceedings of the Conference (February 10, 2015). - «East West» Association for Advanced Studies and Higher Education GmbH. Vienna. 2015. 294р., p. 29-34.
8.	Шталтовна Ю.А. Епістемологія та параметричні властивості концепту «DEMOCRATIZATION» в англомовних студіях// «Актуальні питання гуманітарних наук:міжвузівський збірник наукових праць молодих учених Дрогобицького державного педагогічного університету імені Івана Франка». Дрогобич:Посвіт, 2015. - Вип. 11. с. 147-154.
9. Шталтовна Ю.А. Парадигма структурно-семантичних полів денотата концепту «DEMOCRATIZATION» в сучасній англійській мові// Наукові записки Національного університету.  «Острозька академія».  Серія «Філологічна». (подано до друку)

АНОТАЦІЯ

Шталтовна Ю.А. «Лінгво-когнитивні, структурно-семантичні та функціональні параметри демократизації сучасної англійської мови (на матеріалі англомовних інновацій кінця ХХ – початку ХХІ століття)».  – Рукопис.
Дисертація на здобуття наукового ступеня кандидата філологічних наук за спеціальністю 10.02.04. – германські мови. – Запорізький національний університет. – Запоріжжя, 2015.
В дисертації запропоновано лінгво-когнітивний, структурно-семантичний підхід до вивчення параметрів демократизації англійської мови, а також здійснення стилістичного та функціонального аналізу англомовних неологізмів кінця ХХ –  початку ХХІ століття. Теоретично-методологічною основою слугують базові категорії постмодернізму як гносеологічної основи динаміки картини світу.
Згідно з настановами цього підходу, демократизація англійської мови актуалізується як категорія постмодерну, визначається як процес набуття представниками  народу можливості створювати і вводити в обіг лексичні одиниці, які не є орфографічно правильними, можуть бути діалектальними, запозиченими чи вузькоспеціальними і не бути засудженими за таке їх використання в тому числі в засобах масової чи інтернет-комунікації.
З’ясувано вплив екстралінгвальних чинників на структурно-семантичні та функціональні параметри демократизації сучасної англійської мови, описана  лінгво-когнітивна параметризація концепту «DEMOCRATIZATION», визначено  структурно-семантичні параметри демократизації сучасної англійської мови, розкрито функціональні параметри стилістично маркованих неологізмів, діалектичних інновацій і пейоративних неологізмів та евфемізмів в сучасному англомовному дискурсі.
Ключові слова: неологізм, демократизація, концепт, концептосфера, структура концепту, англомовна картина світу, концептуалізована предметна область концепту.

АННОТАЦИЯ

Шталтовная Ю.А. «Лингво-когнитивные, структурно-семантические и функциональные параметры демократизации современного английского языка (на материале англоязычных инноваций конца ХХ - начала ХХI столетия)». - Рукопись.
Диссертация на соискание ученой степени кандидата филологических наук по специальности 10.02.04. - германские языки. - Запорожский национальный университет. - Запорожье, 2015.
В диссертации предложено лингво-когнитивный, структурно-семантический подход к изучению параметров демократизации английского языка, а также стилистический и функциональный анализ англоязычных неологизмов конца ХХ - начала XXI века. Теоретически-методологической основой служат базовые категории постмодернизма как гносеологической основы динамики картины мира.
Согласно установкам этого подхода, демократизация английского языка актуализируется как категория постмодерна. Демократизация английского языка - процесс приобретения представителями народа возможности создавать и вводить в обращение лексические единицы, которые не являются орфографически правильным, могут быть диалектальных, заимствованными или узко-специальными и не быть осужденными за такое их использование, в том числе в средствах массовой или интернет-коммуникации.
В работе выяснено влияние экстралингвистические факторов на структурно-семантические и функциональные параметры демократизации современного английского языка, описана лингво-когнитивная параметризация концепта «DEMOCRATIZATION», определены структурно-семантические параметры демократизации современного английского языка, раскрыты функциональные параметры стилистически маркированных неологизмов, диалектических инноваций и пейоративных неологизмов и эвфемизмов в современном англоязычном дискурсе.
Ключевые слова: неологизм, демократизация, концепт, концептосфера, структура концепта, англоязычная картина мира, концептуализированная предметная область концепта.
RESUME

Shtaltovna Yuliya. "Linguistic and cognitive, semantic, structural and functional parameters of the English language democratization (based on the late 20th - early  21st century English innovations)." - Manuscript.
Thesis for the Candidate of Philology degree in Germanic Languages (10.02.04) - Zaporizhzhya National University. - Zaporizhzhya, 2015.
The thesis applies linguistic, cognitive, structural and semantic approach to the study of English language democratization and implements stylistic and functional analysis of the late 20th – early 21st century English neologisms. Theoretical and methodological epistemological foundations is based on postmodern basic categories of the dynamics of world language picture.
According to the postulates of this approach, democratization of the English language is actualized as a category of postmodernism. Democratization of the English language is the process of gaining the ability of the Enhlish speakers to create lexical items and put those into circulation without being condemned for such use in such environments as the media or internet communication.
English-speaking innovations the late XX - XXI century illustrate democratization  through such processes as tendency to complicate and  enrich the linguistic structure, condensation, abbreviations, tendency to use stylistically varied linguistic forms with different emotional and expressive values.
For the first time the concept of «DEMOCRATIZATION» and its paradigmatic relations and structure are described, the functions of stylistically marked neologisms of post-modern era are singled out and the effects of democratization on the structural and semantic processes in the field of cultural and technological life in postmodern paradigm.
English language innovations of the late XX - early XXI century are described as the consequences of democratizing processes through such tendencies as complication, linguistic structure enrichment, condensation, abbreviation, use stylistically varied language forms of emotional and expressive values.
The thesis clarifies the influence of extralinguistic factors on the structural, semantic and functional parameters of the English language democratization, provides cognitive and linguistic description of the «DEMOCRATIZATION» concept parameterization, defines predicate relations and concept models of the «DEMOCRATIZATION» concept, structural and semantic parametres of democratization in the English language, reveals functional parameters of stylistically marked neologisms,  dialectical, pejorative neologisms and euphemisms in contemporary English-language discourse.
Keywords: neologism, democratization, concept, concept structure, the English world view, conceptualized subject area of the concept.